Vojnová štváčka, ktorá je spoluzodpovedná za eskaláciu napätia s Ruskom, za kriminalitu spôsobenú bezhlavou migračnou politikou, za ekonomickú deštrukciu EÚ spôsobenú šialenou zelenou politikou a samovraždenými protiruskými sankciami, ale aj za nákupy smrtonosných anticovidových injekcií, bude ďalších päť rokov šéfovať Európskej komisii.
![](https://slovanskenoviny.sk/wp-content/uploads/2024/07/leyen-1024x540.jpeg)
Európsky parlament (EP) vo štvrtok v tajnej voľbe rozhodol o tom, že Ursula von der Leyenová zostane predsedníčkou Európskej komisie (EK) aj v druhom funkčnom období. Zo 707 hlasujúcich europoslancov získala 401 hlasov, 284 bolo proti, 15 poslancov sa zdržalo hlasovania a 7 hlasovacích lístkov bolo neplatných. Parlament v súčasnosti pozostáva zo 719 poslancov, takže potrebná väčšina na jej znovuzvolenie bola 360 hlasov. Hlasovalo sa tajným hlasovaním prostredníctvom papierových hlasovacích lístkov.
Poslanci EP ju prvýkrát potvrdili do kresla šéfky EK v júli 2019.
Pôvodné informácie uvádzali, že von der Leyenová potrebuje na znovuzvolenie najmenej 361 hlasov. Tlačová služba EP však upozornila, že situáciu zmenila skutočnosť, že španielsky europoslanec Antoni Comín i Oliveres zo skupiny Nezaradených sa ešte nemohol ujať svojho mandátu poslanca, a tak sa potrebný prah pre absolútnu väčšinu prepočítal zo 719 poslancov namiesto 720.
Konečný zisk 401 hlasov europoslancov znamená, že von der Leyenová bude na ďalších päť rokov šéfkou Európskej komisie a môže sa začať zaoberať zostavovaním nového kolégia komisárov a rozdeľovaním pracovných portfólií.
V tejto súvislosti bude rokovať s každým členským štátom EÚ o portfóliách pre eurokomisárov. Po vytvorení novej exekutívy EÚ predstúpia všetci nominanti na eurokomisárov pred poslancov z príslušných pracovných výborov EP, ktorí počas trojhodinového „vypočúvania“ preveria ich bezúhonnosť a tiež odbornosť na agendu, ktorú im zverila šéfka eurokomisie. Celé kolégium komisárov musí následne schváliť EP počas plenárneho hlasovania.
Uvedený počet hlasov znamená, že von der Leyenovú okrem proeurópskych skupín – Európskej ľudovej strany (EPP), socialistov a demokratov (S&D) a liberálov z Obnovme Európu (RE) – podporili aj poslanci z frakcie Zelených a časť skupiny Európskych konzervatívcov a reformistov (ECR).
Spolupredsedníčka Zelených Terry Reintkeová po opustení rokovacej sály po hlasovaní pre médiá uviedla, že podporila von der Leyenovú. Zdroje z RE pre Euronews naznačili, že asi desať zo 77 liberálnych poslancov mohlo hlasovať proti, najmä írski poslanci za stranu Fianna Fáil, a to pre politiku EÚ ohľadom vojny v Pásme Gazy. Proti opätovnej kandidatúre von der Leyenovej boli aj niektorí liberálni poslanci nemeckej Slobodnej demokratickej strany (FDP).
Veľmi jasne sa voči druhému mandátu von der Leyenovej ešte pred hlasovaním vymedzili frakcie Patrioti pre Európu (PfE) a Európa suverénnych národov (ESN). Poľská europoslankyňa Ewa Zajaczkowská-Herniková z ESN obvinila von der Leyenovú, že sa zaslúžila o ničenie európskeho poľnohospodárstva a že zodpovedná za „každé znásilnenie a útoky zo strany nelegálnych migrantov v Európe“.
„Mali by ste ísť do väzenia, a nie do Európskej komisie,“ odkázala jej Zajaczkowska-Herniková počas svojho vystúpenia v pléne EP.
Zvolená predsedníčka Komisie teraz zašle oficiálne listy hlavám štátov alebo vlád členských krajín EÚ, v ktorých ich vyzve, aby navrhli svojich kandidátov na posty európskych komisárov. Parlament po letnej prestávke zorganizuje vypočutia kandidátov v príslušných výboroch. Celé kolégium komisárov musí následne Parlament schváliť.
V článku 14 Zmluvy o Európskej únii sa uvádza, že Parlament „zvolí predsedu Komisie“. Ursula von der Leyen je predsedníčkou Komisie od roku 2019 a bola vedúcou kandidátkou EPP v európskych voľbách, ktoré sa konali 6. až 9. júna.
Ursula von der Leyenová pred hlasovaním v diskusii s europoslancami predstavila svoje politické priority na nasledujúcich päť rokov.
Von der Leyenová: Extrémisti a demagógovia nesmú ničiť náš spôsob života
Ursula von der Leyenová sa poslancov Európskeho parlamentu snažila presvedčiť aj na poslednú chvíľu, keď v pléne vo štvrtok predpoludním predstavila svoje politické priority.
V úvode prejavu vyhlásila, že Európa stojí na rázcestí a v nasledujúcom období sa bude rozhodovať aj o tom, ako bude Únia vyzerať o 50 rokov.
Podľa jej slov Únia nedokáže ovplyvniť diktátorov na celom svete, ale musí chrániť demokraciu a bezpečnosť u seba. Poukázala pritom na rastúce životné náklady, strach mladých ľudí z klimatickej zmeny, perspektívy vojny a pocit podnikateľov a poľnohospodárov, že neprosperujú. Upozornila, že existujú tendencie polarizovať spoločnosť, pričom iba silná európska spolupráca môže čeliť týmto výzvam.
„Som presvedčená, že verzia Európy po druhej svetovej vojne je tou najlepšou verziou v histórii. Nikdy sa nebudem prizerať na to, ako budeme rozoštvávaní zvnútra aj zvonku, nedovolím polarizáciu spoločnosti, neprijmem to, že demagógovia a extrémisti ničia náš spôsob života. Som tu preto, aby som viedla demokratické sily v tomto parlamente. Toto je vízia, ktorú som si stanovila,“ vyhlásila.
Vyjadrila nádej, že EÚ dokáže chrániť ľudí a demokraciu, že bude mať silný hlas vo svete a bude presadzovať to, na čom sa jej členovia férovo dohodnú a že bude implementovať Európsku zelenú dohodu. „Som presvedčená, že tieto priority reflektujú všetky demokratické sily v Európskom parlamente,“ dodala.
Profil Ursuly von der Leyenovej
Ursula Gertrud von der Leyenová, rodená Albrechtová, sa narodila 8. októbra 1958 v belgickej obci Ixelles v bruselskom regióne ako tretie zo siedmich detí. Jej otec Ernst Albrecht v tom čase pracoval pre Európske spoločenstvo. Rodina tam žila až do jej 13 rokov. V roku 1971 sa presťahovala do mestečka Lehrte v Dolnom Sasku. Ernst Albrecht sa potom stal premiérom Dolného Saska a vo funkcii zotrval až 14 rokov (1976 – 1990).
Po maturite na gymnáziu v Lehrte študovala archeológiu (1976 – 1977). V roku 1977 zmenila pôvodný študijný odbor na národohospodárstvo a ekonomiku, ktoré študovala na univerzite v Göttingene, Münsteri a v Londýne. V roku 1980 začala v Hannoveri študovať medicínu, štúdium ukončila v roku 1987 štátnou skúškou. V roku 1991 získala titul doktorka medicíny.
V roku 1986 sa vydala za profesora medicíny a podnikateľa Heika von der Leyena. Spoločne majú sedem detí, ktoré sa narodili v rokoch 1987 – 1999. V rokoch 1992 – 1996 žila s rodinou v Kalifornii, kde jej manžel pôsobil na univerzite v Stanforde.
Členkou Kresťanskodemokratickej únie Nemecka (CDU) sa stala v roku 1990, od novembra 2010 do novembra 2019 bola podpredsedníčkou CDU.
V rokoch 2003 – 2005 zastávala post ministerky sociálnych vecí, žien, rodiny a zdravia v spolkovej krajine Dolné Sasko. V prvej vláde kancelárky Angely Merkelovej viedla v rokoch 2005 – 2009 ministerstvo pre rodinu, seniorov, ženy a mládež. Od novembra 2009 do roku 2013 bola ministerkou práce a sociálnych vecí v druhej vláde Merkelovej a od 17. decembra 2013 do 17. júla 2019 stála na čele ministerstva obrany, ako vôbec prvá žena v histórii Nemecka. Na domácej pôde však čelila kritike za nízku bojaschopnosť nemeckej armády (Bundeswehru).
Ursula von der Leyenová, blízka spolupracovníčka a priateľka Angely Merkelovej, je považovaná na zarytú stúpenkyňu európskej integrácie. V roku 2011 definovala svoju víziu ako „Spojené štáty európske v duchu federálnych štátov ako Švajčiarsko, Nemecko alebo USA“.
Do funkcie predsedníčky Európskej komisie (EK) ju 2. júla 2019 navrhla Európska rada. Európsky parlament (EP) jej nomináciu potvrdil 16. júla 2019 – získala hlasy 383 europoslancov zo 747 prítomných, proti sa ich vyslovilo 327 a 22 europoslancov sa zdržalo hlasovania. Funkcie sa ujala 1. decembra 2019 – Ursula von der Leyenová sa tak stala prvou ženou v histórii na čele EK.
Počas piatich rokov na čele exekutívy EÚ riešila sériu kríz: brexit, pandémiu ochorenia COVID-19, ruskú agresiu na Ukrajine, ale aj obchodné spory so Spojenými štátmi a Čínou.
Zámer uchádzať sa o svoj druhý mandát na čele exekutívy EÚ oznámila nemecká politička 19. februára 2024 na zasadnutí Kresťanskodemokratickej únie (CDU) v Berlíne. Ursula von der Leyenová však čelí obvineniam v súvislosti s netransparentným nákupom vakcín proti ochoreniu COVID-19.
Deň pred hlasovaním v Európskom parlamente, na ktorom sa uchádzala o znovuzvolenie do funkcie, zverejnil 17. júla 2024 Všeobecný súd Európskej únie rozhodnutie, na základe ktorého Európska komisia neumožnila verejnosti dostatočný prístup k informáciám o kúpnych zmluvách na vakcíny proti vírusu COVID-19.
Zdroj: trend.sk / europarl.europa.eu / pluska.sk / YouTube / InfoVojna
Európsky súd deň pred tajnou voľbou predsedníčky EK rozhodol, že Leyenová obstarávania vakcíny proti vírusu Covid-19 netransparentne. Najhorlivejším obhajovateľom spravodlivosti a transparentnosti na Slovensku z rádov PS však nebránilo túto takmer korupčníčku v tajnej voľbe podporiť. Wiezikovi a jeho kumpánom nezaškodí pripomenúť ich účelové dvojtvárne vystupovanie v EP: https://mikic.blog.pravda.sk/2024/07/09/podivni-progresivisticko-extremisticki-aktivisti-bilcik-a-wiezik/